# bavli

id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,א גמרא
pgu: קלד
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'><span class='tlm-rsh' data-nro='3'>ורמינהו</span></span> על מנת שהמתנות שלי נותן לכל כהן שירצה על מנת אחוץ קא רמית <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>חוץ שיור</span>א על מנת <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>לא</span>ו שיורא ורמינהו על מנת שהמתנות שלי המתנות שלו בהא פליגי מר סבר על מנת שיורא הוא ומר סבר <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>על מנת לאו שיורא הוא</span>:  אמר לו מכור לי בני מעיה וכו':  אמר רב <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>לא שנו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>אלא</span> ששקל לעצמו אבל שקל לו טבח הדין עם הטבח ורב אסי אמר אפי' שקל לו טבח <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>הדין עמו</span> לימא בדרב חסדא קא מיפלגי דאמר רב חסדא גזל ולא נתייאשו הבעלים ובא אחר ואכלו <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>רצה מזה גובה</span> רצה מזה גובה דמר אית ליה דרב חסדא ומר לית ליה דרב חסדא לא <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>דכולי עלמא אית להו דרב חסדא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>והכא</span> ב<span class='tlm-rsh' data-nro='14'>מתנות כהונה נגזלות</span> קא מיפלגי דמר סבר נגזלות ומר סבר אין נגזלות איכא דמתני לה להא שמעתא בפני עצמה רב אמר מתנות כהונה נגזלות ורב אסי אמר מתנות כהונה אין נגזלות


id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,א משנה
pgu: קלד
dfu: א
typ: m
dfh: a
tpu: משנה
htm:
  גר שנתגייר והיתה לו פרה נשחטה עד ש<span class='tlm-rsh' data-nro='9'>לא</span> נתגייר פטור משנתגייר חייב ספק פטור שהמוציא מחבירו עליו הראיה


id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,א גמרא
pgu: קלד
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  כי אתא רב דימי אמר רמי ליה רבי שמעון בן לקיש לר' יוחנן תנן ספק פטור אלמא ספיקא לקו<span class='tlm-rsh' data-nro='9'>לא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='0'><span class='tlm-rsh' data-nro='3'>ורמינהו</span></span> חורי הנמלים <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>שבתוך ה<span class='tlm-rsh' data-nro='27'>קמה</span></span> <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>הרי</span> אלו של בעל הבית ושלאחר הקוצרים <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>העליונים</span> לעניים <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>והתחתונים</span> של בעל הבית רבי מאיר אומר הכל לעניים <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>שספק לקט לקט</span> אמר ליה <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>אל תקניטני</span> שבלשון יחיד אני שונה אותה דתניא ר' יהודה בן אגרא אומר משום רבי מאיר ספק לקט לקט ספק שכחה שכחה ספק פאה פאה אמר לו אל תשנה אותה <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>אלא</span> בלשון בן תדל והא טעמא קאמר דאמר ר``ש בן לקיש מאי דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='2682' data-rgl=''> תהילים פב </span> עני ורש הצדיקו מאי הצדיקו אילימא בדינים והא כתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0223' data-rgl=''> שמות כג </span> ודל לא תהדר בריבו אלא צדק משלך ותן לו אמר רבא הכא פרה בחזקת פטורה קיימא קמה בחזקת חיובא קיימא אמר ליה אביי והרי עיסה נעשית עד שלא נתגייר פטור מן ה<span class='tlm-rsh' data-nro='28'>חלה</span> משנתגייר חייב ספק חייב אמר ליה ספק איסורא לחומרא ספק ממונא לקולא דאמר רב חסדא וכן תני ר' חייא שמונה ספקות נאמרו בגר ארבע לחיוב וארבע לפטור <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>קרבן אשתו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>וחלה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>ובכור</span> בהמה טמאה <span class='tlm-rsh' data-nro='31'>ובכור בהמה טהורה</span> לחיו


id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,ב גמרא
pgu: קלד
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  ראשית הגז והמתנות ופדיון הבן <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>ופדיון פטר חמור</span> לפטור כי אתא רבין אמר קמה אקמה רמי ליה לוי זרע <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>בכישר</span> ולא הוו עניים למשקל לקט אתא לקמיה דרב ששת אמר ליה<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> לעני ולגר תעזוב אותם ולא לעורבים ולא לעטלפים מיתיבי <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>אין מביאין</span> תרומה לא מגורן לעיר ולא ממדבר לישוב <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>ואם אין שם כהן</span> שוכר פרה ומביאה מפני הפסד תרומה <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>שאני תרומה דטבלה</span> ולא סגיא דלא מפריש לה והרי מתנות דלא טבלי ותניא מקום שנהגו <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>למלוג בעגלים</span> לא יפשיט את <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>הזרוע</span> להפשיט את <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>הראש לא יפשיט את הלחי</span> ואם אין שם כהן מעלין אותן בדמים ואוכלן מפני הפסד כהן שאני מתנות כהונה דנתינה כתיבא ביה השתא דאתית להכי תרומה נמי נתינה כתיבא ביה ו<span class='tlm-rsh' data-nro='13'>אלא תעזוב יתירא</span> למה לי לכדתניא המפקיר את כרמו ולשחר השכים ובצרו חייב בפרט ובעוללות ובשכחה ובפאה ופטור מן המעשרות ההוא <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>שקא דדינרי</span> דאתא לבי מדרשא קדים רבי אמי וזכה בהן והיכי עב<span class='tlm-rsh' data-nro='29'>יד</span> הכי והא כתיב ונתן ולא שיטול מעצמו רבי אמי נמי לעניים זכה בהן <span class='tlm-rsh' data-nro='16'><span class='tlm-rsh' data-nro='35'>ואיבעית אימא</span> אדם חשוב</span> שאני דתניא<span class='tlm-sfr' data-chp='0321' data-rgl=''> ויקרא כא </span> והכהן הגדול מאחיו שיהא גדול מאחיו בנוי בחכמה ובעושר אחרים אומרים מנין שאם אין לו שאחיו הכהנים מגדלין אותו תלמוד לומר והכהן הגדול מאחיו גדלהו משל אחיו


id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,ב משנה
pgu: קלד
dfu: ב
typ: m
dfh: b
tpu: משנה
htm:
  איזהו <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>הזרוע</span> מן הפרק של ארכובה <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>עד כף של <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>יד</span></span> <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>והוא של נזיר</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>וכנגדו ברגל שוק</span> ר' יהודה אומר שוק מן הפרק של ארכובה עד <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>סובך של רגל</span> אי זהו לחי מן <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>הפרק של לחי</span> עד פיקה של גרגרת


id: 5310
lvr: 53
prk: 10
nru: דף קלד,ב גמרא
pgu: קלד
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  ת``ר<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>הזרוע</span> זה זרוע ימין אתה אומר זה זרוע ימין או אינו אלא זרוע שמאל ת``ל הזרוע מאי תלמודא <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>כדאמר רבא</span> הירך המיומנת שבירך הכא נמי הזרוע המיומן שבזרוע והלחיים למאי אתא להביא צמר שבראש כבשים ושער שבזקן תיישים והקבה למאי אתא להביא חלב שעל גבי הקבה וחלב שבתוך הקבה דאמר ר' יהושע <span class='tlm-rsh' data-nro='26'>כהנים נהגו בו עין יפה</span> ונתנוהו לבעלים טעמא דנהגו הא לא נהגו ד<span class='tlm-rsh' data-nro='29'>יד</span>יה הוא <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>דורשי חמורות</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='28'>היו אומרים</span> הזרוע כנגד היד וכן הוא אומר<span class='tlm-sfr' data-chp='0425' data-rgl=''> במדבר כה </span> ויקח רומח בידו ולחיים כנגד תפלה וכן הוא אומר<span class='tlm-sfr' data-chp='26A6' data-rgl=''> תהילים קו </span> ויעמוד פנחס ויפלל קבה כמשמעה וכן הוא אומר<span class='tlm-sfr' data-chp='0425' data-rgl=''> במדבר כה </span> ואת האשה אל קבתה ותנא מייתי לה מהכא<span class='tlm-sfr' data-chp='0307' data-rgl=''> ויקרא ז </span> שוק הימין אין לי אלא שוק הימין זרוע מוקדשין מנין ת``ל<span class='tlm-sfr' data-chp='0307' data-rgl=''> ויקרא ז </span> תרומה <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>זרוע חולין</span> מנין ת``ל תתנו:  איזהו לחי מן <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>הפרק של לחי</span> ועד פיקה של גרגרת:  והתניא נוטלה <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>ובית שחיטה עמה</span> לא קשיא הא רבנן והא רבי חנינא בן אנטיגנוס דתניא מוגרמת פסולה העיד רבי חנינא בן אנטיגנוס על מוגרמת שהיא כשרה איבעית אימא הא והא רבנן ומאי עמה עמה דבהמה:
<BR


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלה,א משנה
pgu: קלה
dfu: א
typ: m
dfh: a
tpu: משנה
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>ראשית הגז</span> נוהג בארץ ובחו``ל בפני הבית ושלא בפני הבית בחולין אבל לא במוקדשים חומר בזרוע ולחיים ובקבה מראשית הגז שהזרוע והלחיים והקבה <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>נוהגין בבקר ובצאן</span> במרובה <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>ובמועט</span> וראשית הגז אינו נוהג אלא ברחלות ואינו נוהג אלא במרובה וכמה הוא מרובה ב``ש אומרים שתי רחלות שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='1007' data-rgl=''> ישעיהו ז </span> יחיה איש עגלת בקר ושתי צאן וב``ה אומרים [חמש שנאמר]<span class='tlm-sfr' data-chp='08a25' data-rgl=''> שמואל א כה </span> חמש צאן עשויות רבי דוסא בן הרכינס אומר חמש רחלות גוזזות <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>מנה מנה ופרס</span> חייבות בראשית הגז וחכ``א חמש רחלות גוזזות <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>כל שהן</span> וכמה נותנין לו משקל חמש סלעים ביהודה שהן עשר סלעים בגליל מלובן ולא <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>צואי</span> כדי לעשות ממנו בגד קטן שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> תתן לו שיהא בו כדי מתנה לא הספיק ליתנו לו עד <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>שצבעו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='9'><span class='tlm-rsh' data-nro='12'>פטור</span></span> <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>לבנו ולא צבעו</span> חייב הלוקח גז צאנו של <עובד כוכבים> {גוי} פטור מראשית הגז הלוקח גז צאנו של חבירו אם שייר המוכר חייב לא שייר הלוקח חייב היו לו שני מינים <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>שחופות</span> ולבנות מכר לו שחופות אבל לא לבנות זכרים אבל לא נקבות <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>זה נותן לעצמו</span> וזה נותן לעצמו


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלה,א גמרא
pgu: קלה
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  במוקדשין מאי טעמא לא אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> צאנך ולא צאן הקדש טעמא דכתב רחמנא צאנך הא לאו הכי הוה אמינא קדשים חייבים ב<span class='tlm-rsh' data-nro='0'>ראשית הגז</span> הא לאו בני גיזה נינהו דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0515' data-rgl=''> דברים טו </span> ולא תגוז בכור צאנך אי בקדשי מזבח הכי נמי הכא במאי עסקינן <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>בקדשי בדק הבית</span> והאמר ר``א קדשי בדק הבית אסורים בגיזה ועבודה <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>מדרבנן</span> סלקא דעתך אמינא הואיל ומדאורייתא בני גיזה נינהו <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>היכא</span> דגזז ליה ליתיב ליה והא קדיש לה סד``א לפרוק וליתיב ליה והא בעי העמדה והערכה הניחא למאן דאמר קדשי בדק הבית לא היו בכלל העמדה והערכה אלא למ``ד היו מאי איכא למימר אמר ר' מני בר פטיש משום ר' ינאי הכא במקדיש בהמתו לבדק הבית חוץ מגיזותיה סד``א ליגזוז וליתיב ליה אמר קרא צאנך ולא צאן של הקדש <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>אי הכי</span> קדשי מזבח נמי כחשי קדשי בדק הבית נמי כחשי דאמר חוץ מגיזה וכחישה קדשי מזבח נמי דאמר חוץ מגיזה וכחישה אפ``ה פשטה קדושה בכולה ומנא תימרא דאמר ר' יוסי והלא במוקדשין האומר רגלה של זו עולה כולה עולה ואפי' לר``מ דאמר אין כולה עולה הני מילי דאקדיש דבר שאין הנשמה תלויה בו אבל הקדיש דבר שהנשמה תלויה בו קדשה <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>רבא אמר</span> במקדיש גיזה עצמה סד``א ליגזוז וליפרוק וליתיב ליה אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> גז צאנך תתן לו מי שאין מחוסר אלא גזיזה ונתינה יצא זה שמחוסר גזיזה פדייה ונתינה <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>אלא צאנך</span> למאי אתא לכדתניא בהמת השותפים חייב בראשית הגז ור' אלעאי פוטר מ``ט דר' אלעאי אמר קרא צאנך <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>ולא של שותפות</span> ורבנן למעוטי שותפות <עובד כוכבים> {גוי} ור' אלעאי שותפות <עובד כוכבים> {גוי} מנא ליה נפקא ליה מרישא דקרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> ראשית דגנך ולא שותפות <עובד כוכבים> {גוי} ורבנן ראשית <הגז> הפסיק הענין ור' אלעאי וי``ו הדר ערבי


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלה,ב גמרא
pgu: קלה
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  ורבנן לא נכתוב רחמנא לא וי``ו ולא ראשית ורבי אלעאי איידי דהאי קדושת דמים והאי קדושת הגוף <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>פסיק</span> להו והדר ערבי להו ואיבעית אימא שותפות <עובד כוכבים> {גוי} בתרומה רבנן חיובי מחייבי דתניא ישראל <ועובד כוכבים> {וגוי} <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>שלקחו שדה</span> בשותפות טבל וחולין מעורבים זה בזה דברי רבי רבן שמעון בן גמליאל אומר של ישראל חייב ושל <עובד כוכבים> {גוי} פטור עד כאן לא פליגי אלא דמר סבר יש ברירה ומר סבר אין ברירה אבל שותפות <דעובד כוכבים> {דגוי} דברי הכל חייבת <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>ואי בעית אימא</span> תרוייהו לר' אלעאי מצאנך נפקא שותפות <דעובד כוכבים> {דגוי} מאי טעמא דלא מייחדא ליה לישראל נמי לא מייחדא ליה ורבנן <עובד כוכבים> {גוי} לאו בר חיובא הוא <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>ישראל בר חיובא הוא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>אמר רבא</span> מודה רבי אלעאי בתרומה אע``ג דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> דגנך דידך אין דשותפות לא כתב רחמנא <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>תרומותיכם</span> אלא דגנך <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>למה לי</span> למעוטי שותפות <עובד כוכבים> {גוי} חלה אע``ג דכתיב ראשית ואיכא למימר נילף ראשית ראשית מראשית הגז מה להלן דשותפות לא אף כאן דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0415' data-rgl=''> במדבר טו </span> עריסותיכם אלא טעמא דכתיב עריסותיכם הא לאו הכי הוה אמינא נילף ראשית ראשית מראשית הגז אדרבה נילף מתרומה ה``נ אלא עריסותיכם למה לי <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>כדי עריסותיכם</span> פאה אע``ג דכתיב שדך דידך אין שותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> ובקצרכם את קציר <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>ארצכם</span> אלא שדך ל``ל למעוטי שותפות <עובד כוכבים> {גוי} בכורה אע``ג דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0515' data-rgl=''> דברים טו </span> כל הבכור אשר יולד בבקרך ובצאנך דידך אין דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0512' data-rgl=''> דברים יב </span> ובכורות בקרכם וצאנכם אלא <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>בקרך וצאנך</span> למה לי למעוטי שותפות <עובד כוכבים> {גוי} מזוזה אף על גב דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0506' data-rgl=''> דברים ו </span> ביתך דידך אין שותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0511' data-rgl=''> דברים יא </span> למען ירבו ימיכם וימי בניכם ואלא ביתך למאי אתא לכדרבה דאמר רב


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלו,א גמרא
pgu: קלו
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>דרך ביאתך</span> מן הימין מעשר אע``ג דכתיב מעשר דגנך דילך <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>אין</span> דשותפות לא כתב רחמנא מעשרותיכם אלא מעשר דגנך למאי אתא למעוטי שותפות <דעובד כוכבים> {דגוי} <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>מתנות</span> אע``ג דכתב רחמנא ונתן איכא למימר יליף נתינה נתינה מראשית הגז מה להלן דשותפות לא אף כאן דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> מאת <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>זובחי</span> הזבח אלא טעמא דכתב רחמנא מאת זובחי הזבח הא לאו הכי הוה אמינא לילף מראשית הגז אדרבה נילף מתרומה אין ה``נ מאת זובחי הזבח למה לי לכדרבא דאמר רבא <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>הדין עם הטבח</span> בכורים אע``ג דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0526' data-rgl=''> דברים כו </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>ארצך</span> דידך אין דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0418' data-rgl=''> במדבר יח </span> בכורי כל אשר בארצך אלא ארצך למה לי למעוטי חוצה לארץ ציצית אע``ג דכתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> כסותך דידך אין דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0415' data-rgl=''> במדבר טו </span> על כנפי בגדיהם לדורותם ואלא כסותך למה לי לכדרב יהודה דאמר רב יהודה טלית שאולה פטורה מן הציצית כל שלשים יום מעקה אע``ג דכתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> לגגך דידך אין דשותפות לא כתב רחמנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>כי יפול הנופל</span> ממנו אלא גגך למאי אתא למעוטי <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>בתי כנסיות</span> ובתי מדרשות אמר רב ביבי בר אביי <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>ליתנהו להני כללי</span> דתניא בהמת השותפין <span class='tlm-rsh' data-nro='35'>חייב</span>ת בבכורה ור' אלעאי פוטרה מאי טעמא דר' אלעאי דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0515' data-rgl=''> דברים טו </span> בקרך וצאנך והא כתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0512' data-rgl=''> דברים יב </span> בקרכם וצאנכם דכולהו ישראל אמר רב חנינא מסורא ליתנהו להני כללי דתניא בהמת השותפין חייבת במתנות ור' אלעאי פוטר מאי טעמא יליף נתינה נתינה מראשית הגז מה להלן דשותפות לא אף כאן דשותפות לא ואי ס``ד בתרומה מיחייב נילף נתינה נתינה מתרומה אלא ש``מ בתרומה נמי פוטר <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>אי מה</span> תרומה בארץ אין בחוצה לארץ לא אף מתנות בארץ אין בחוצה לארץ לא אמר רבי יוסי <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>מנהרביל</span> אין <span class='tlm-rsh' data-nro='14'><span class='tlm-rsh' data-nro='25'>והתניא</span></span> רבי אלעאי אומר מתנות אין נוהגין אלא בארץ וכן היה רבי אלעאי אומר ראשית הגז אין נוהג אלא בארץ מאי טעמא דר' אלעאי אמר רבא יליף נתינה נתינה מתרומה מה תרומה בארץ אין בחוצה לארץ לא אף ראשית הגז בארץ אין בחוצה לארץ לא אמר ליה אביי אי מה <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>תרומה טובלת</span> אף ראשית הגז טובלת א``ל אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> וראשית גז צאנך תתן לו <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>אין לך בו אלא מראשיתו ואילך</span> אי מה תרומה חייבים עליה <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>מיתה</span> ו<span class='tlm-rsh' data-nro='18'>חומש</span> אף ראשית הגז חייבים עליו מיתה וחומש אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0322' data-rgl=''> ויקרא כב </span> ומתו בו ויסף עליו עליו ולא על ראשית הגז בו ולא בראשית הגז אי מה תרומה <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>ראשון ושני</span> אחריה אף ראשית הגז ראשון ושני אחריה אמר קרא ראשית אין לך בו אלא ראשית בלבד אי מה <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>תרומה מחדש על הישן לא</span> אף ראשית הגז מחדש על הישן לא אין והתניא <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>היו לו שתי רחלות <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>גזז</span></span> והניח גזז והניח שנים ושלשה שנים אין מצטרפות <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>הא חמש מצטרפות</span> והתניא אין מצטרפות אלא ש``מ הא דר' אלעאי והא דרבנן אי מה תרומה גדל <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>בחיוב</span> חייב גדל בפטור פטור אף ראשית הגז נמי גדל בחיוב חייב בפטור פטור וגבי תרומה מנלן דתניא ישראל שלקח שדה <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>בסוריא</span> <מעובד כוכבים> {מגוי} עד שלא הביאה שליש חייב משהביאה שליש ר``ע מחייב בתוספת וחכמים פוטרין <span class='tlm-rsh' data-nro='31'>וכי תימא הכי נמי</span> והתנן הלוקח גז <צאן עובד כוכבים> {צאנו של גוי} <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>פטור מראשית הגז</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='34'>הא צאנו לגזוז</span> חייב מתני


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלו,ב גמרא
pgu: קלו
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>דלא כר' אלעאי</span> אי מה תרומה <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>ממין על שאינו מינו</span> לא אף ראשית הגז ממין על שאינו מינו לא וגבי תרומה מנלן דתניא היו לו שני מיני תאנים שחורות ולבנות וכן שני מיני חטין אין תורמים ומעשרים מזה על זה ר' יצחק אומר משום ר' אלעאי ב``ש אומרים אין תורמין וב``ה אומרים תורמין אף ראשית הגז ממין על שאינו מינו לא <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>אין והתנן</span> היו לו ב' מינים <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>שחופות</span> ולבנות <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>מכר לו</span> שחופות אבל לא לבנות <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>זה נותן לעצמו וזה נותן לעצמו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>אלא</span> מעתה סיפא דקתני זכרים אבל לא נקבות זה נותן לעצמו וזה נותן לעצמו הכי נמי משום דתרי מיני נינהו אלא עצה טובה קמ``ל דליתיב ליה מהאי דרכיך ומהאי דאשון הכא נמי עצה טובה קמ``ל דליתיב להו מתרוייהו הא אוקימנא למתניתין דלא כר' אלעאי אי מה תרומה בעינן ראשית ששיריה ניכרין אף ראשית הגז ששיריה ניכרין אין והתנן האומר כל גרני תרומה וכל עיסתי חלה לא אמר כלום הא כל גזיי ראשית דבריו קיימין ותניא אידך לא אמר כלום אלא לאו שמע מינה הא רבי אלעאי והא רבנן שמע מינה אמר רב נחמן בר יצחק האידנא נהוג עלמא כהני תלת סבי כר' אלעאי בראשית הגז דתניא רבי אלעאי אומר ראשית הגז אינו נוהג אלא בארץ וכר' יהודה בן בתירה בדברי תורה דתניא ר' יהודה בן בתירה אומר <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>אין דברי תורה מקבלין טומאה</span> וכר' יאשיה בכלאים דתניא רבי יאשיה אומר לעולם אין חייב עד שיזרע חטה ושעורה וחרצן במפולת יד:  חומר בזרוע [וכו']:  וליתני חומר בראשית הגז שנוהג בטרפות מה שאין כן במתנות אמר רבינא הא מני ר' שמעון היא דתניא ר' שמעון פוטר את הטרפות מראשית הגז מאי טעמא דר' שמעון יליף נתינה נתינה ממתנות מה מתנות טרפה לא אף ראשית הגז נמי טרפה לא <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>ואי יליף</span> נתינה נתינה ממתנות לילף נתינה נתינה מתרומה מה תרומה בארץ אין בחו``ל לא אף ראשית הגז נמי בארץ אין בחו``ל לא אלמה תנן ראשית הגז נוהג בארץ ובחוצה לארץ אלא היינו טעמא דר``ש דיליף צאן צאן <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>ממעשר</span> מה מעשר טרפה לא אף ראשית הגז טרפה לא והתם מנלן דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0326' data-rgl=''> ויקרא כו </span> כל אשר יעבור תחת השבט פרט לטרפה שאינה עוברת ולילף צאן צאן מבכור מה בכור אפי' טרפה אף ראשית הגז אפי' טרפה מסתברא ממעשר הוה ליה למילף שכן זכרים טמאין במרובין מרחם אדם פשוט לפני הדבור אדרבה מבכור הוה ליה למילף שכן יתום שלקחו בשותפות נתנו <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>בפני</span> כה


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלז,א גמרא
pgu: קלז
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>בקדושה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>ומכירה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>והנך נפישין</span> פשוט מפשוט עדיף ליה:  ראשית הגז אינו נוהג <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>אלא</span> ברחלים:  מנא הני מילי אמר רב חסדא אתיא גיזה גיזה כתיב הכא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> ראשית גז צאנך תתן לו וכתיב התם<span class='tlm-sfr' data-chp='2731' data-rgl=''> איוב לא </span> ומגז כבשי <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>יתחמם</span> מה להלן כבשים אף כאן כבשים ונילף גיזה גיזה מבכור דתניא<span class='tlm-sfr' data-chp='0515' data-rgl=''> דברים טו </span> לא תעבוד בבכור שורך ולא תגוז בכור צאנך אין לי אלא שור בעבודה וצאן בגיזה מנין ליתן <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>הא</span>מור של זה בזה ואת האמור של זה בזה ת``ל לא תעבוד ולא תגוז אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> תתן לו ולא לשקו אלא מעתה נוצה של עזים <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>ליחייב</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>בעינן גיזה</span> וליכא מאן שמעת ליה האי סברא ר' יוסי הא מודי ר' יוסי <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>במידי דאורחיה</span> אלא כדאמר ר' יהושע בן לוי<span class='tlm-sfr' data-chp='0518' data-rgl=''> דברים יח </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>לעמוד לשרת דבר הראוי לשירות</span> הכא נמי דבר הראוי לשירות אלא גיזה גיזה למאי אתא לכדתנא דבי ר' ישמעאל דתנא דבי ר' ישמעאל כבשים <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>שצמרן קשה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>פטור</span>ים מראשית הגז שנאמר ומגז כבשי יתחמם תני חדא גוזז את העזים ו<span class='tlm-rsh' data-nro='17'>שוטף</span> את הרחלים פטור ותניא אידך <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>הגוזז את העזים פטור</span> ושוטף את הרחלים חייב לא קשיא הא רבנן <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>והא</span> ר' יוסי דתניא<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> לקט <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>קציר</span>ך <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>ולא לקט קיטוף</span> ר' יוסי אומר אין לקט אלא הבא מחמת קציר ר' יוסי היינו ת``ק כולה ר' יוסי היא והכי קתני שר' יוסי אומר אין לקט אלא הבא מחמת קציר א``ל רב אחא בריה דרבא לרב אשי <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>מודה ר' יוסי במידי דאורחיה</span> דתניא ר' יוסי אומר קציר אין לי אלא קציר <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>עוקר</span> מנין ת``ל<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> לקצור <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>תולש</span> מנין ת``ל<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> בקוצרך אמר ליה רבינא לרב אשי <span class='tlm-rsh' data-nro='25'>אף אנן נמי תנינא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='26'>מלבנות</span> בצלים שבין הירק ר' יוסי אומר פאה מכל אחד ואחד וחכמים אומרים מאחת על הכל:  וכמה הוא מרובה:  בשלמא לב``ש תרתי נמי איקרו צאן אלא לב``ה מ``ט אמר רב כהנא אמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='08a25' data-rgl=''> שמואל א כה </span> עשויות שעושות ב' מצות ראשית הגז ומתנות אימא בכורה ומתנות בכורה חדא מי לא מיחייבא ולטעמיך מתנות חדא מי לא מיחייבא <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>אלא אמר רב אשי</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>עשויות שמעשות את בעליהן</span> ואומרות לו קום עשה מצוה תניא דבי רבי ישמעאל בר' יוסי אומר משום אביו ארבע שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0221' data-rgl=''> שמות כא </span> וארבע צאן תחת השה תניא אמר רבי אלמלא דבריהן דברי תורה ודברי בריבי קבלה <span class='tlm-rsh' data-nro='35'>אנן דברי בריבי שומעין</span> וכל שכן שדבריהם דברי קבלה ודברי בריבי דברי תורה והאמר מר אין הכרעה שלישית מכרע


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלז,ב גמרא
pgu: קלז
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  אמר ר' יוחנן מפי שמועה אמרה מפי חגי זכריה ומלאכי:  ר' דוסא בן הרכינס אומר וכו':  וכמה כל שהן אמר רב <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>מנה ופרס</span> ובלבד <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>שיהו מחומשות</span> ושמואל אמר <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>ששים</span> ונותן סלע אחת לכהן רבה בר בר חנה אמר ר' יוחנן שש לכהן חמשה <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>ואחד לו</span> עולא אמר ר' אלעזר כל שהן שנינו תנן וכמה נותן לו משקל חמש סלעים ביהודה שהן עשר סלעים בגליל <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>בשלמא לרב ורבי יוחנן ניחא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>אלא לשמואל</span> ור' אלעזר קשיא וליטעמיך ולרב מי ניחא והא רב ושמואל דאמרי תרוייהו ראשית הגז <span class='tlm-rsh' data-nro='34'>בששים</span> הא איתמר עלה דההיא רב ושמואל דאמרי תרוייהו <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>בישראל שיש לו גיזין הרבה</span> עסקינן ומבקש ליתנן לכהן ואמרי' ליה כל חד וחד לא תבצר ליה מחמשת סלעים גופא רב ושמואל דאמרי תרוייהו ראשית הגז בששים תרומה בששים פאה בששים תרומה בששים והא אנן תנן תרומה עין יפה אחד מארבעים <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>דאורייתא בששים</span> דרבנן בארבעים דאורייתא בששים והאמר שמואל חטה אחת <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>פוטרת את הכרי</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>דאורייתא כדשמואל</span> דרבנן בדאורייתא אחת מארבעים דרבנן בדרבנן בששים פאה בששים והתנן אלו דברים שאין להן שיעור הפאה והבכורים <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>והראיון</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>דאורייתא אין לה שיעור</span> דרבנן בששים מאי קמ``ל תנינא אין פוחתין לפאה מששים אע``פ שאמרו הפאה אין לה שיעור התם בארץ הכא בחו``ל כי סליק איסי בר היני <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>אשכחיה</span> לר' יוחנן דקא מתני ליה לבריה רחלים <span class='tlm-rsh' data-nro='24'><span class='tlm-rsh' data-nro='25'>אמר ליה</span></span> אתנייה רחלות א``ל כדכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0132' data-rgl=''> בראשית לב </span> רחלים מאתים אמר ליה לשון תורה לעצמה לשון חכמים לעצמן אמר ליה מאן ריש סדרא בבבל אמר ליה <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>אבא אריכא</span> אמר ליה <span class='tlm-rsh' data-nro='28'>אבא אריכא קרית ליה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>דכירנא</span> כד הוה יתיבנא אחר י``ז שורן אחוריה דרב קמיה דרבי ונפקי <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>זיקוקין</span> דנור מפומיה דרב לפומיה דרבי ומפומיה דרבי לפומיה דרב ולית אנא ידע מה הן אמרין ואת אבא אריכא קרית ליה אמר ליה איהו <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>ראשית הגז בכמה</span> אמר ליה ר' יוחנן בששים והאנן ב<span class='tlm-rsh' data-nro='7'>כל שהן תנן</span> אמר ליה אם כן <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>מה בין לי ולך</span> כי אתא רב דימי אמר ראשית הגז רב אמר בששים ור' יוחנן משום ר' ינאי אמר בשש אמר ליה אביי לרב דימי <span class='tlm-rsh' data-nro='35'>אנחת לן חדא</span> ואקשת לן חדא בשלמא דר' יוחנן <span class='tlm-rsh' data-nro='37'>אדר' יוחנן</span> לא קשיא <span class='tlm-rsh' data-nro='38'>הא דידיה הא דרביה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='39'>אלא דרב אדרב קשיא</span> דהא אמר רב מנה ופרס דרב אדרב נמי לא קשיא מאי מנה דקאמר בן ארבעים סלעים דהוה לי


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלח,א גמרא
pgu: קלח
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  בששים <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>ותני <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>תנא</span> מנה בן ארבעים</span> סלעים אין והתנן <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>חמת חדשה</span> אע``פ שמקבלת רמונים <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>טהורה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>תפרה</span> ונקרעה שיעורה כמוציא רמונים רבי אליעזר בן יעקב אומר <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>כ<span class='tlm-rsh' data-nro='6'>פקעיות</span> של שתי</span> אחת מארבע במנה בן ארבעים סלעים:  וכמה <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>נותן</span> לו כו':  תנא לא שילבננו ויתננו לו אלא שילבננו כהן ויעמוד על חמש סלעים:  כדי לעשות בגד קטן:  מנהני מילי אמר ר' יהושע בן לוי <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>אמר קרא</span><span class='tlm-sfr' data-chp='0512' data-rgl=''> דברים יב </span> לעמוד לשרת דבר שהוא ראוי לשירות <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>מאי ניהו אבנט</span> אימא מעיל <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>תפשת מרובה לא תפשת</span> תפשת מועט תפשת <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>ואימא <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>כיפה</span> של צמר</span> דתניא כיפה של צמר היתה מונחת בראש כהן גדול ועליה ציץ נתון לקיים מה שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0228' data-rgl=''> שמות כח </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>ושמת אותו</span> על פתיל תכלת אמר קרא <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>הוא ובניו</span> דבר השוה לאהרן ולבניו אבנט נמי לא שוי הניחא למאן דאמר אבנטו של כ``ג <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>לא זהו אבנטו של כהן הדיוט</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>שפיר</span> אלא למאן דאמר זהו אבנטו של כהן הדיוט מאי איכא למימר <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>שם אבנט</span> בעולם:  לא הספיק ליתנו וכו':  איתמר <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>גזז ומכר ראשונה</span> רב חסדא אמר <span class='tlm-rsh' data-nro='23'><span class='tlm-rsh' data-nro='27'>חייב</span></span> ר' נתן בר הושעיא אמר פטור רב חסדא אמר חייב דהא גזז ר' נתן בר הושעיא אמר פטור בעידנא דקא מלא שיעורא בעינן צאנך וליכא תנן הלוקח גז צאנו של <עובד כוכבים> {גוי} פטור מראשית הגז <span class='tlm-rsh' data-nro='26'>הא צאנו לגזוז</span> חייב אמאי כל חד וחד בתר גיזה נפקא לה מרשותיה תרגמא רב חסדא אליבא דר' נתן בר הושעיא כגון שהקנן לו <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>כל שלשים יום</span>:  הלוקח גז צאנו של חבירו כו':  מאן תנא דהיכא דאיכא שיורא גבי מוכר <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>בתר מוכר אזלינן</span> א``ר חסדא רבי יהודה היא דתנן המוכר <span class='tlm-rsh' data-nro='31'>קלחי אילן</span> בתוך שדהו נותן פאה לכל אחד ואחד אמר רבי יהודה <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>אימתי בזמן שלא שייר בעל השדה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='34'>אבל שייר</span> בעל השדה נותן פאה על הכל אמר ליה רבא והא מר הוא דאמר והוא שהתחיל בעל השדה לקצור וכי תימא הכא נמי והוא שהתחיל לגזוז בשלמא התם<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='36'>ובקצרכם</span> את קציר ארצכם כתיב מעידנא דאתחיל לקצור מיחייב בכולה שדה אלא הכא מעידנא דאתחיל למיגז <span class='tlm-rsh' data-nro='37'>לא מיחייב בכוליה עדריה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='38'>אלא אמר רבא</span> האי תנא הוא דתנן אמר לו מכור לי בני מעיה של פרה זו והיה בהן מתנות נותנן לכהן ואין מנכה לו מן הדמים לקח ממנו במשקל נותנן לכהן ומנכה לו מן הדמי


id: 5311
lvr: 53
prk: 11
nru: דף קלח,ב גמרא
pgu: קלח
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  אלמא מתנות דכהן לא מזבין איניש הכא נמי מתנות דכהן לא מזבין איניש הלכך שייר המוכר מוכר חייב דאמר ליה לוקח מתנה דכהן גבך היא לא שייר לוקח חייב דאמר ליה מוכר מתנה דכהן לא זבני לך:
<BR


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קלח,ב משנה
pgu: קלח
dfu: ב
typ: m
dfh: b
tpu: משנה
htm:
  שילוח הקן נוהג בארץ ובחו``ל בפני הבית ושלא בפני הבית בחולין אבל לא במוקדשין חומר בכסוי הדם משילוח הקן שכסוי הדם נוהג בחיה ובעוף במזומן ובשאין מזומן ושילוח הקן אינו נוהג אלא בעוף <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>ואינו נוהג אלא בשאינו מזומן</span> איזהו שאינו מזומן כגון אווזין ותרנגולים <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>שקננו בפרדס</span> אבל אם קננו בבית <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>וכן יוני הרדסיאות</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>פטור</span> משילוח <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>עוף טמא פטור</span> מלשלח <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>עוף טמא רובץ על ביצי עוף טהור</span> וטהור רובץ על ביצי עוף טמא <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>פטור מלשלח</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>קורא</span> זכר רבי אליעזר מחייב וחכמים פוטרין


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קלח,ב גמרא
pgu: קלח
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  רבי אבין ור' מיישא חד אמר כל היכא דתנן בארץ ובחו``ל <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>שלא <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>לצורך</span></span> לבד מראשית הגז לאפוקי מדר' אלעאי דאמר ראשית הגז אינו נוהג אלא בארץ וחד אמר כל היכא דתנן בפני הבית ושלא בפני הבית שלא לצורך לבד מאותו ואת בנו סלקא דעתך אמינא הואיל ובענינא דקדשים כתיב בזמן דאיכא קדשים ננהוג בזמן דליכא קדשים לא ננהוג קמ``ל ותרוייהו אמרי כל היכא דתנן בחולין ובמוקדשים לצורך לבד מגיד הנשה פשיטא משום דאיקדש פקע ליה איסור גיד הנשה מיניה ולאו אוקימנא <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>בולדות קדשים</span> ומאי טעמא אוקימנא לאו משום דקשיא לן לא ליתני מעיקרא נמי לא תקשי לך איידי דתנא לצורך תנא נמי שלא לצורך:  בחולין אבל לא במוקדשים:  אמאי לא דאמר קרא<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> שלח תשלח את האם במי שאתה מצווה לשלחו יצא זה שאי אתה מצווה לשלחו אלא להביאו לידי גזבר אמר רבינא הלכך עוף טהור שהרג את הנפש <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>פטור</span> משלוח מ``ט דאמר קרא שלח תשלח את האם במי שאתה מצווה לשלחו יצא זה שאי אתה מצווה לשלחו אלא להביאו לב``ד היכי דמי אי דגמר דיני


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קלט,א גמרא
pgu: קלט
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>בר קטלא הוא</span> אלא דלא גמר דיניה ובעי לאתוייה לבי דינא וקיומי ביה<span class='tlm-sfr' data-chp='0513' data-rgl=''> דברים יג </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>ובערת הרע</span> מקרבך הני מוקדשין היכי דמי אילימא דהוה ליה קן בתוך ביתו ואקדשיה <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>מי מיחייב</span><span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> כי יקרא קן צפור פרט למזומן <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>אלא דחזא קן בעלמא</span> ואקדשיה ומי קדוש<span class='tlm-sfr' data-chp='0327' data-rgl=''> ויקרא כז </span> איש כי יקדיש את ביתו קדש אמר רחמנא מה ביתו ברשותו אף כל ברשותו <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>אלא דאגבהינהו לאפרוחים</span> ואקדשינהו והדר הדרינהו האי אפילו בחולין נמי לא מיחייב דתנא נטל את הבנים והחזירן לקן ואח``כ חזרה האם עליהן <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>פטור מלשלח</span> אלא דאגבהה לאם ואקדשה והדרה מעיקרא <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>איחייב ליה בשילוח</span> מקמי דאקדשה דתניא ר' יוחנן בן יוסף אומר הקדיש חיה ואח``כ שחטה פטור מלכסות שחטה ואח``כ הקדישה חייב לכסות שכבר נתחייב בכסוי קודם שיבא לידי הקדש <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>רב אמר</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>במקדיש פירות שובכו</span> ומרדו ושמואל אמר במקדיש תרנגולתו לבדק הבית בשלמא שמואל לא אמר כרב דקא מוקים לה בקדשי בדק הבית אלא רב מאי טעמא לא אמר כשמואל אמר לך רב דוקא קפטרי משילוח כגון פירות שובכו דקדשי מזבח נינהו דכיון דקדשי קדושת הגוף <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>לא <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>פקעה קדושתייהו</span></span> מינייהו אבל במקדיש תרנגולתו לבדק הבית דלאו קדשי מזבח דקדושת דמים בעלמא הוא כיון דמרדה פקעה קדושתייהו וחייבת בשילוח ושמואל אמר כל היכא דאיתיה בבי גזא דרחמנא איתא דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='2624' data-rgl=''> תהילים כד </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>לה' הארץ</span> ומלואה וכן אמר ר' יוחנן במקדיש תרנגולתו לבדק הבית ומרדה אמר ליה רבי שמעון בן לקיש וכיון שמרדה פקעה ליה קדושתה אמר ליה בבי גזא דרחמנא איתא דכתיב לה' הארץ ומלואה ורמי דר' יוחנן אדר' יוחנן ורמי דר' שמעון בן לקיש אדר``ש בן לקיש דאיתמר מנה זה לבדק הבית ונגנבו או נאבדו רבי יוחנן אמר חייב באחריותן עד שיבואו לידי גזבר וריש לקיש אמר כל היכא דאיתיה בבי גזא דרחמנא איתיה דכתיב לה' הארץ ומלואה קשיא דריש לקיש אדריש לקיש קשיא דר' יוחנן אדר' יוחנן דריש לקיש אדריש לקיש לא קשיא הא מקמי דשמעיה מר' יוחנן רביה הא לבתר דשמעיה מר' יוחנן רביה אלא דר' יוחנן אדר' יוחנן קשיא דר' יוחנן אדר' יוחנן נמי לא קשיא הא דאמר עלי הא דאמר הרי זו מכלל דר``ש בן לקיש אע``ג דאמר עלי לא מחייב והתניא איזהו נדר ואיזו היא נדבה <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>נדר האומר הרי עלי עולה</span> נדבה האומר הרי זו עולה ומה בין נדר לנדבה נדר מתה או נגנבה או שאבדה חייב באחריותה נדבה מתה או נגנבה או שאבדה אינו חייב באחריותה אמר לך ריש לקיש הני מילי קדשי מזבח דמחוסר הקרבה אבל קדשי בדק הבית דלאו מחוסר הקרבה אע``ג דאמר עלי לא מחייב והתנן האומר שור זה עולה בית זה קרבן מת השור נפל הבית אינו חייב באחריותן <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>שור זה עלי עולה</span> בית זה עלי קרבן מת השור ונפל הבית חייב לשלם ה``מ היכא דמת השור ונפל הבית חייב לשלם דליתנהו <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>אבל היכא דאיתנהו</span> כל היכא דאיתיה בבי גזא דרחמנא איתיה דכתיב לה' הארץ ומלואה אמר רב המנונא הכל מודים <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>בערכין</span> אע``ג דאמר עלי לא מיחייב מאי טעמא <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>דלא מיתמר ליה בלא עלי</span> היכי לימא לימא ערכי אמאן לימא ערך פלוני אמאן מתקיף לה רבא לימא הריני בערכי הריני בערך פלוני <span class='tlm-rsh' data-nro='26'>ועוד תניא</span> רבי נתן אומר<span class='tlm-sfr' data-chp='0327' data-rgl=''> ויקרא כז </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>ונתן את הערכך</span> ביום ההוא קדש לה' מה תלמוד לומר לפי שמצינו בהקדשות ומעשרות שמתחללין על מעות שבחולין נגנבו או שאבדו אינן חייבין באחריות


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קלט,ב גמרא
pgu: קלט
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>יכול אף</span> זה כן ת``ל ונתן את הערכך וגו' חולין עד שיבאו לידי גזבר אלא אי איתמר הכי איתמר אמר רב המנונא הכל מודים בערכין דאע``ג דלא אמר עלי מיחייב דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0327' data-rgl=''> ויקרא כז </span> ונתן את הערכך חולין הן בידך עד שיבאו לידי גזבר:  חומר בכסוי וכו':  תנו רבנן<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> כי יקרא קן צפור <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>לפניך</span> מה ת``ל לפי שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> שלח תשלח את האם ואת הבנים תקח לך יכול יחזור בהרים וגבעות כדי שימצא קן ת``ל כי יקרא במאורע לפניך קן מ``מ <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>צפור טהורה ולא טמאה</span> לפניך ברשות היחיד <span class='tlm-rsh' data-nro='7'><span class='tlm-rsh' data-nro='15'>בדרך</span></span> ברשות הרבים באילנות <span class='tlm-rsh' data-nro='21'><span class='tlm-rsh' data-nro='24'>מנין</span></span> ת``ל בכל עץ בבורות שיחין ומערות מנין ת``ל או על הארץ וכי מאחר שסופנו לרבות כל דבר לפניך בדרך למה לי לומר לך מה דרך <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>שאין קנו בידך</span> אף כל שאין קנו בידך מכאן אמרו <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>יוני שובך</span> ויוני עלייה שקננו בטפיחין <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>ובבירות</span> ואווזין ותרנגולין <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>שקננו בפרדס</span> חייב בשילוח אבל קננו בתוך הבית וכן יוני הרדסיאות פטור משילוח אמר מר מה דרך שאין קנו בידך אף כל שאין קנו בידך הא למה לי מכי יקרא נפקא כי יקרא פרט למזומן <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>ועוד לפניך למה לי</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>אלא לפניך</span> לאתויי שהיו לפניך ומרדו בדרך כדרב יהודה אמר רב דאמר רב יהודה אמר רב מצא <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>קן בים</span> חייב בשילוח שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='1043' data-rgl=''> ישעיהו מג </span> כה אמר ה' הנותן בים דרך וגו' אלא מעתה מצא <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>קן בשמים</span> דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='2830' data-rgl=''> משלי ל </span> דרך נשר בשמים הכי נמי דמיחייב בשילוח הקן דרך נשר איקרי <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>דרך סתמא לא איקרי</span> אמרי ליה פפונאי לרב מתנה מצא קן בראשו של אדם מהו אמר<span class='tlm-sfr' data-chp='08b15' data-rgl=''> שמואל ב טו </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>ואדמה על ראשו</span> משה מן התורה מנין<span class='tlm-sfr' data-chp='0106' data-rgl=''> בראשית ו </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>בשגם הוא</span> בשר המן מן התורה מנין<span class='tlm-sfr' data-chp='0103' data-rgl=''> בראשית ג </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>המן העץ</span> אסתר מן התורה מנין<span class='tlm-sfr' data-chp='0531' data-rgl=''> דברים לא </span> ואנכי הסתר אסתיר מרדכי מן התורה מנין דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0230' data-rgl=''> שמות ל </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='25'>מר דרור</span> ומתרגמינן מירא דכיא:  ואיזהו שאינו מזומן וכו':  ר' חייא ור' שמעון חד תני הדרסיאות וחד תני הרדסיאות מאן דתני הרדסיאות על שם הורדוס ומאן דתני הדרסיאות על שם מקומן אמר רב כהנא לדידי חזיין וקיימן שיתסר דרי <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>בפתי מילא</span> והוה קרא קירי קירי הוה חד מינייהו דלא הוה קרי קירי קירי <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>אמרה לה</span> חברתה <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>סומא</span> אמרי קירי קירי אמרה סומא אמרי קירי בירי <span class='tlm-rsh' data-nro='34'>אתיוה</span> ושחטוה א``ר אשי אמר לי [ר'] חנינא מילין מילין ס``ד אלא אימא במילין:  עוף טמא פטור מלשלח:  מנה``מ א``ר יצחק דאמר קרא כי יקרא קן צפור לפניך עוף משמע לן בין טהור בין טמא צפור טהור אשכחן דאיקרי צפור טמא לא אשכחן דאיקרי צפור <span class='tlm-rsh' data-nro='41'>תא שמע</span><span class='tlm-sfr' data-chp='0504' data-rgl=''> דברים ד </span> תבנית כל צפור כנף מאי לאו צפור בין טהור בין טמא כנף חגבים לא צפור טהור כנף טמא וחגבים ת``ש<span class='tlm-sfr' data-chp='26E8' data-rgl=''> תהילים קמח </span> החיה וכל בהמה רמש וצפור כנף מאי לאו צפור בין טהור בין טמא וכנף חגבים לא צפור טהור כנף טמא וחגבים תא שמע<span class='tlm-sfr' data-chp='0107' data-rgl=''> בראשית ז </span> כל צפור כל כנף מאי לאו כדמקשינן לא כדמשנינן תא שמע<span class='tlm-sfr' data-chp='1239' data-rgl=''> יחזקאל לט </span> ואתה בן אדם אמור לצפור כל כנף מאי לאו כדאקשינן לא כדשנינן ת``


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמ,א גמרא
pgu: קמ
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
 <span class='tlm-sfr' data-chp='3404' data-rgl=''> דנייאל ד </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>ובענפוהי ידורן צפרי שמיא</span> צפרי שמיא איקרו צפרי סתמא לא איקרו ת``ש<span class='tlm-sfr' data-chp='0514' data-rgl=''> דברים יד </span> כל צפור טהורה מכלל דאיכא טמאה לא מכלל דאיכא אסורה מאי היא אי טרפה בהדיא כתיב ואי בשחוטה דמצורע מסיפא דקרא נפקא<span class='tlm-sfr' data-chp='0514' data-rgl=''> דברים יד </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>וזה אשר לא תאכלו מהם</span> לרבות שחוטת מצורע לעולם בשחוטה דמצורע ולעבור עליו ב<span class='tlm-rsh' data-nro='6'>עשה</span> ובלא תעשה ולוקמה בטרפה ולעבור עליו בעשה ולא תעשה <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>דבר הלמד מענינו</span> ובענינא דשחוטה כתיב ת``ש<span class='tlm-sfr' data-chp='0314' data-rgl=''> ויקרא יד </span> שתי צפרים חיות מאי חיות לאו שחיות בפיך מכלל דאיכא לאו שחיות בפיך לא מאי חיות <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>שחיין ראשי אברים שלהן</span> ת``ש מסיפא טהורות מכלל דאיכא טמאות לא מכלל דאיכא טרפות טרפות <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>מחיות נפקא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>הניחא</span> למאן דאמר טרפה חיה אלא למ``ד טרפה אינה חיה מאי איכא למימר <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>ועוד</span> בין למ``ד טרפה חיה בין למ``ד אינה חיה מדתנא דבי ר' ישמעאל נפקא דתנא דבי רבי ישמעאל נאמר מכשיר ו<span class='tlm-rsh' data-nro='17'>מכפר בפנים</span> ונאמר מכשיר ו<span class='tlm-rsh' data-nro='19'>מכפר בחוץ</span> מה מכשיר ומכפר האמור בפנים <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>עשה בו מכשיר כמכפר</span> אף מכשיר ומכפר האמור בחוץ עשה בו מכשיר כמכפר אלא <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>אמר רב נחמן</span> בר יצחק למעוטי צפורי עיר הנדחת למאי <span class='tlm-rsh' data-nro='31'>אי לשילוח</span> לא אמרה תורה שלח לתקלה <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>אלא לשחיטה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='25'>רבא אמר</span> למעוטי שלא לזווג לה אחרת קודם שלוחיה למאי <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>אי לשחיטה הא בעיא שילוח</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='28'>אלא לשילוח</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='29'>רב פפא אמר</span> לצפורים שהחליפו <בצפורי עבודה זרה> [בעבודה זרה] דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0507' data-rgl=''> דברים ז </span> והיית חרם כמוהו כל מה שאתה מהייה הימנו כמוהו למאי אי לשילוח לא אמרה תורה שלח לתקלה אלא לשחיטה רבינא אמר הכא במאי עסקינן בעוף שהרג את הנפש היכי דמי אי דגמר דינא <span class='tlm-rsh' data-nro='32'>בר קטלא הוא</span> אלא קודם גמר דינא <span class='tlm-rsh' data-nro='23'><span class='tlm-rsh' data-nro='26'>ולמאי</span></span> אי לשילוח בעי לאתויי לבי דינא וקיומי<span class='tlm-sfr' data-chp='0513' data-rgl=''> דברים יג </span> ובערת הרע מקרבך אלא לשחיטה:  עוף טמא רובץ על ביצי עוף טהור:  בשלמא עוף טמא רובץ על ביצי טהור בעינן צפור וליכא אלא עוף טהור רובץ על ביצי עוף טמא הא צפור הוא כדאמר רב כהנא<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> תקח לך ולא לכלביך הכא נמי תקח לך ולא לכלביך והיכא איתמר דרב כהנא אהא דתניא <span class='tlm-rsh' data-nro='36'>אם טרפה</span> חייב בשילוח אפרוחים טרפות פטור משילוח מנא הני מילי אמר רב כהנא דאמר קרא תקח לך ולא לכלביך ולהקיש אם טרפה לאפרוחים מה אפרוחים טרפות פטור משילוח אף אם טרפה נמי פטור מלשל


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמ,ב גמרא
pgu: קמ
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  אם כן צפור למעוטי עוף טמא ל``ל והתניא אם אפרוחין טרפה חייב בשילוח אמר אביי הכי קאמר אפרוח שאמן טרפה חייב בשילוח בעי רב הושעיא הושיט ידו לקן ושחט <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>מיעוט סימנים</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>מהו</span> מי אמרינן כיון דאילו שביק להו מטרפי בעינן לך ולא ל<span class='tlm-rsh' data-nro='14'>כל</span>ביך או <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>דלמא</span> כיון דבידו למגמר שחיטה תקח לך קרינא ביה וחייב בשילוח תיקו בעי ר' ירמיה <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>מטלית</span> מהו שתחוץ <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>כנפים</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>מהו שיחוצו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>ביצים מוזרות</span> מהו שני סדרי ביצים זו על גב זו מהו זכר על גבי ביצים ונקבה על גבי זכר מהו תיקו בעי ר' זירא יונה על ביצי <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>תסיל</span> מהו תסיל על ביצי יונה מהו אמר אביי ת``ש עוף טמא רובץ על ביצי עוף טהור וטהור רובץ על ביצי עוף טמא פטור משילוח הא טהור וטהור חייב דלמא בקורא:  קורא זכר רבי אליעזר מחייב וחכמים פוטרין:  אמר רבי אבהו מאי טעמא דרבי אליעזר אתיא דגירה דגירה כתיב הכא<span class='tlm-sfr' data-chp='1117' data-rgl=''> ירמיהו יז </span> קורא דגר ולא ילד וכתיב התם<span class='tlm-sfr' data-chp='1034' data-rgl=''> ישעיהו לד </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>ובקעה ודגרה</span> בצלה אמר ר``א מחלוקת בקורא זכר אבל בקורא נקבה דברי הכל חייב פשיטא קורא זכר תנן מהו דתימא רבנן אפילו קורא נקבה פטרי והא דקתני זכר להודיעך כחו דרבי אליעזר קמשמע לן ואמר רבי אלעזר מחלוקת בקורא זכר אבל בזכר דעלמא דברי הכל פטור פשיטא קורא זכר תנן מהו דתימא רבי אליעזר אפי' זכר דעלמא מחייב והאי דקתני קורא זכר להודיעך <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>כחן דרבנן</span> קמ``ל תניא נמי הכי זכר דעלמא פטור קורא זכר ר``א מחייב וחכמים פוטרין


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמ,ב משנה
pgu: קמ
dfu: ב
typ: m
dfh: b
tpu: משנה
htm:
  היתה מעופפת בזמן שכנפיה נוגעות בקן חייב לשלח אין כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח אין שם אלא אפרוח אחד או ביצה אחת חייב לשלח שנאמר קן קן מ<span class='tlm-rsh' data-nro='14'>כל</span> מקום היו שם אפרוחים <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>מפריחים</span> או <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>ביצים מוזרות</span> פטור מלשלח שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> והאם רובצת על האפרוחים או על הביצים מה אפרוחים בני קיימא אף ביצים בני קיימא יצאו מוזרות ומה הביצים צריכין לאמן אף האפרוחין צריכין לאמן יצאו מפריחין


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמ,ב גמרא
pgu: קמ
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  תנו רבנן רובצת ולא מעופפת יכול אפי' כנפיה נוגעות בקן ת``ל רובצת מאי תלמודא מדלא כתיב יושבת אמר רב יהודה אמר רב <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>היתה יושבת בין שני רובדי אילן</span> רואים <span class='tlm-rsh' data-nro='14'>כל</span> שאם תשמט נופלת עליהם חייב לשלח ואם לאו פטור מיתיבי היתה יושבת <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>ביניהן</span> פטור מלשלח על גביהן חייב לשלח היתה מעופפת אפי' כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח מאי לאו על גביהן דומיא דביניהן <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>מה ביניהן דנגעה בהו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>אף על גביהן</span> דנגעה בהו אבל רובדי אילן פטור לא על גביהן דומיא דביניהן <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>מה ביניהן דלא נגעה עלייהו <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>אף על גביהן דלא נגעה עלייהו</span></span> והיינו רובדי אילן ה``נ מסתברא דאי סלקא דעתך רובדי אילן פטור אדתני היתה מעופפת אפי' כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>ליתני רובדי אילן</span> וכ``ש מעופפת מעופפת איצטריך ליה דאפי' כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח והאנן תנן בזמן שכנפיה נוגעות בקן חייב לשלח אמר ר' ירמיה כי קתני מתניתא בנוגע <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>מן הצד</span> איכא דאמרי לימא מסייע ליה היתה יושבת ביניהן פטור מלשלח על גביהן חייב לשלח היתה מעופפת אפי' כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח מאי לאו על גביהן דומיא דביניהן מה ביניהן דלא נגעה עלייהו אף על גביהן דלא נגעה עלייהו והיינו רובדי אילן לא על גביהן דומיא דביניהן מה ביניהן דנגעה בהו <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>אף על גביהן דנגעה בהו</span> אבל רובדי אילן פטור אי הכי אדקתני סיפא היתה מעופפת אפי' כנפיה נוגעות בקן פטו


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,א גמרא
pgu: קמא
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>ליתני רובדי אילן</span> וכ``ש מעופפת מעופפת איצטריך ליה דאפי' כנפיה נוגעות בקן פטור מלשלח והאנן תנן בזמן שכנפיה נוגעות בקן חייב לשלח אמר רב יהודה כי קתני מתניתין בנוגע מן הצד:  אין שם אפרוח וכו':  א``ל ההוא מרבנן לרבא אימא איפכא אין שם אפרוח אלא אחד או ביצה אחת פטור מלשלח דבעינן אפרוחים או ביצים וליכא היו שם אפרוחים מפריחים או ביצים מוזרות חייב לשלח שנאמר קן קן מכל מקום אם כן נכתוב קרא והאם רובצת עליהם מאי<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> והאם רובצת על האפרוחים או על הביצים לאקושי אפרוחים לביצים <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>וביצים לאפרוחים</span>


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,א משנה
pgu: קמא
dfu: א
typ: m
dfh: a
tpu: משנה
htm:
  שלחה וחזרה אפי' ארבעה וחמשה פעמים חייב שנאמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> שלח תשלח את האם אמר הריני נוטל את האם ומשלח את הבנים חייב שנאמר שלח תשלח את האם נטל את הבנים והחזירן לה ואח``כ חזרה האם עליהן פטור מלשלח


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,א גמרא
pgu: קמא
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  א``ל ההוא מרבנן לרבא <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>ואימא</span> שלח חדא זימנא תשלח תרי זימנין א``ל שלח אפילו מאה פעמים תשלח <span class='tlm-rsh' data-nro='6'>אין לי</span> אלא לדבר הרשות <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>לדבר מצוה</span> מנין ת``ל תשלח מכל מקום א``ל ר' אבא בריה דרב יוסף בר רבא לרב כהנא אלא טעמא דכתב רחמנא תשלח הא לאו הכי הוה אמינא לדבר מצוה לא עשה ולא תעשה הוא ואין עשה דוחה לא תעשה ועשה לא צריכא דעבר ושקלה לאם <span class='tlm-rsh' data-nro='10'>דלאו עבריה</span> עשה הוא דאיכא ליתי עשה ולידחי עשה קמ``ל <span class='tlm-rsh' data-nro='11'>הניחא למאן דתני</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>קיימו ולא קיימו</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='13'>אלא למאן דתני בטלו ולא בטלו</span> כמה דלא שחטה לא עבריה ללאו ותו לר' יהודה דאמר <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>שלח מעיקרא משמע</span> אפי' עשה נמי ליכא אלא אמר מר בר רב אשי כגון שנטלה על מנת לשלח דלאו ליכא עשה הוא דאיכא וליתי עשה ולידחי עשה מאי אולמיה דהאי עשה מהאי עשה סלקא דעתך הואיל ואמר מר גדול שלום שבין איש לאשתו שהרי אמרה תורה שמו של הקב``ה שנכתב בקדושה <span class='tlm-rsh' data-nro='17'>ימחה על המים</span> והאי מצורע כיון דכמה דלא מטהר <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>אסור בתשמיש המטה</span> דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0314' data-rgl=''> ויקרא יד </span> וישב מחוץ לאהלו שבעת ימים <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>אהלו זו אשתו</span> מכאן שאסור בתשמיש המטה מהו דתימא כיון דאסור בתשמיש המטה ליתי עשה דידיה ולידחי עשה דשלוח הקן קמ``ל


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,א משנה
pgu: קמא
dfu: א
typ: m
dfh: a
tpu: משנה
htm:
  הנוטל אם על הבנים ר' יהודה אומר לוקה <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>ואינו משלח</span> וחכמים אומרים משלח ואינו לוקה זה הכלל כל מצות לא תעשה שיש בה קום עשה אין לוקין עליה


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,א גמרא
pgu: קמא
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  בעי רבי אבא בר ממל טעמא דרבי יהודה משום דסבר לאו שניתק לעשה לוקין עליו או דלמא <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>בעלמא</span> סבר לאו שניתק לעשה <span class='tlm-rsh' data-nro='21'>אין לוקין עליו</span> והכא היינו טעמא משום דקסבר <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>שלח מעיקרא משמע</span> תא שמע גנב וגזלן ישנן בכלל מלקות דברי רבי יהודה והא הכא דלאו שניתק לעשה הוא דרחמנא אמר<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> לא תגזול<span class='tlm-sfr' data-chp='0305' data-rgl=''> ויקרא ה </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='25'>והשיב את הגזלה</span> שמע מינה טעמא דר' יהודה משום דקסבר לאו שניתק לעשה לוקין עליו אמר ליה ר' זירא לאו אמינא לכו כל מתניתא דלא תניא ב


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמא,ב גמרא
pgu: קמא
dfu: ב
typ: g
dfh: b
tpu: גמרא
htm:
  רבי חייא ובי רבי אושעיא משבשתא היא ולא תותבו מינה בי מדרשא דלמא אינה בכלל מלקות ארבעים תניא ת``ש דתני ר' אושעיא ור' חייא<span class='tlm-sfr' data-chp='0524' data-rgl=''> דברים כד </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='2'>לא תשוב</span> ושב<span class='tlm-sfr' data-chp='0319' data-rgl=''> ויקרא יט </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>לא תכלה</span> וכלה ישנן בכלל מלקות ארבעים דברי רבי יהודה שמע מינה טעמיה דרבי יהודה משום דקסבר לאו שניתק לעשה לוקין עליו דלמא התם היינו טעם דקסבר תעזוב <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>מעיקרא משמע</span> א``ל רבינא לרב אשי ת``ש<span class='tlm-sfr' data-chp='0212' data-rgl=''> שמות יב </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>לא תותירו</span> ממנו עד בקר וגו' באש תשרופו בא הכתוב ליתן עשה אחר לא תעשה לומר לך שאין לוקין עליו דברי ר' יהודה ש``מ טעמא דר' יהודה משום דקסבר שלח מעיקרא משמע ש``מ א``ל רב אידי לרב אשי מתני' נמי דיקא דקתני הנוטל אם על הבנים ר' יהודה אומר לוקה ואין משלח ואי ס``ד טעמא דר' יהודה לאו שניתק לעשה לוקין עליו לוקה ומשלח מבעי ליה ודלמא הכי קאמר במתני' אין נפטר עד דמלקין ליה <span class='tlm-rsh' data-nro='8'>עד כמה משלחה</span> אמר רב יהודה כדי <span class='tlm-rsh' data-nro='9'>שתצא מתחת ידו</span> במה משלחה רב הונא אמר ברגליה רב יהודה אמר באגפיה רב הונא אמר ברגליה דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='1032' data-rgl=''> ישעיהו לב </span> <span class='tlm-rsh' data-nro='12'>משלחי רגל</span> השור והחמור רב יהודה אמר באגפיה דהא כנפיה נינהו ההוא דגזינהו לגפה ושלחה ואח``כ תפשה נגדיה רב יהודה א``ל זיל רבי לה גדפיה ושלחה כמאן אי כר' יהודה לוקה ואין משלח אי כרבנן משלח ואין לוקה לעולם כרבנן ו<span class='tlm-rsh' data-nro='14'>מכת מרדות</span> מדרבנן ההוא דאתא לקמיה דרבא א``ל <span class='tlm-rsh' data-nro='15'>תימה</span> מהו אמר לא ידע האי גברא דעוף טהור חייב לשלוחי <span class='tlm-rsh' data-nro='16'>אמר ליה</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='7'>דילמא</span> חדא ביעתא הוא דרמיא אמר ליה האי ידעי לך מתניתין היא אין שם אלא אפרוח אחד או ביצה אחת חייב לשלח שלחה ואהדר לה רבא <span class='tlm-rsh' data-nro='18'>פרסתקי</span> ותפסה <span class='tlm-rsh' data-nro='19'>וליחוש לחשדא</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='20'>כלאחר יד</span> ת``ר יוני שובך ויוני עלייה חייבות בשלוח ואסורות משום גזל מפני דרכי שלום ואי איתא להא דאמר ר' יוסי בר ר' חנינא חצרו של אדם קונה לו שלא מדעתו קרי כאן כי יקרא פרט למזומן אמר רב ביצה עם <span class='tlm-rsh' data-nro='22'>יציאת רובה</span> הוא דאחייב בשלוח מקנא לא קני עד דתפול לחצרו וכי קתני חייבות בשלוח מקמי דתפול לחצרו <span class='tlm-rsh' data-nro='23'>אי הכי</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='24'>אמאי אסורות משום גזל</span> אאמם ואיבעית אימא לעולם אביצה וביצה כיון דנפיק ליה רובא דעתיה עליה והשתא דאמר רב יהודה אמר רב אסור <span class='tlm-rsh' data-nro='27'>לזכות</span> בביצים שהאם רובצת עליהן שנאמר שלח את האם והדר הבנים תקח לך אפי' תימא אע``ג דנפל לחצרו כל היכא דאיהו מצי זכי חצרו נמי זכיא וכל היכא דאיהו לא מצי זכי חצרו נמי לא זכיא ליה אי הכי אמאי אסורות מפני דרכי שלום <span class='tlm-rsh' data-nro='30'>אי דשלחה</span> גזל מעליא הוא אי דלא שלחה שלוחי בעי <span class='tlm-rsh' data-nro='31'>בקטן</span> קטן בר דרכי שלום הוא הכי קאמר אביו של קטן חייב להחזיר לו מפני דרכי שלום לוי בר סימון אקני פירות שובכו לרב יהודה <span class='tlm-rsh' data-nro='33'>אתא לקמיה דשמואל</span> א``ל זיל <span class='tlm-rsh' data-nro='34'>טרוף אקן</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='35'>דליתגבהו</span> וקנינהו <span class='tlm-rsh' data-nro='36'>למאי</span> <span class='tlm-rsh' data-nro='37'>אי למקנא</span> לקנינהו ליה בסודר אי ביום טו


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמב,א גמרא
pgu: קמב
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  <span class='tlm-rsh' data-nro='0'>בעומד ואומר זה וזה אני נוטל סגיא</span> הנהו <span class='tlm-rsh' data-nro='1'>פירי חדתי</span> הוו דלוי בר סימון גופיה לא הוה קני להו והכי קאמר ליה זיל וטריף אקן דליתגבהו וניקנינהו לוי בר סימון והדר ליקנינהו ניהלך בסודר


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמב,א משנה
pgu: קמב
dfu: א
typ: m
dfh: a
tpu: משנה
htm:
  לא יטול אדם אם על בנים אפי' לטהר את המצורע ומה אם מצוה קלה <span class='tlm-rsh' data-nro='3'>שהיא כאיסר</span> אמרה תורה<span class='tlm-sfr' data-chp='0522' data-rgl=''> דברים כב </span> למען ייטב לך והארכת ימים ק``ו על מצות חמורות שבתורה


id: 5312
lvr: 53
prk: 12
nru: דף קמב,א גמרא
pgu: קמב
dfu: א
typ: g
dfh: a
tpu: גמרא
htm:
  תניא דבי ר' יעקב אומר אין לך כל מצוה ומצוה שבתורה <span class='tlm-rsh' data-nro='4'>שמתן שכרה בצדה</span> שאין תחיית המתים תלויה בה בכבוד אב ואם כתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='0505' data-rgl=''> דברים ה </span> למען יאריכון ימיך ולמען ייטב לך בשילוח הקן כתיב למען ייטב לך והארכת ימים הרי שאמר לו אביו עלה לבירה והבא לי גוזלות ועלה ושלח את האם ולקח את הבנים ובחזרתו נפל ומת היכן אריכות ימיו של זה והיכן טובתו של זה אלא למען יאריכון ימיך בעולם שכולו ארוך ולמען ייטב לך <span class='tlm-rsh' data-nro='5'>לעולם שכולו טוב</span> ודלמא לא הוה הכי ר' יעקב מעשה חזא ודלמא מהרהר בעבירה הוה מחשבה רעה אין הקב``ה מצרפה למעשה ודלמא מהרהר בעבודה זרה הוה דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='1214' data-rgl=''> יחזקאל יד </span> למען תפוש את בית ישראל בלבם ואמר רב אחא בר יעקב זו מחשבת עבודה זרה הכי קאמר אם איתא דאיכא שכר מצות בהאי עלמא תהני ליה ותגן עליה דלא ליתי לידי הרהור וליתזק אלא שכר מצות בהאי עלמא ליכא והאמר ר' אלעזר שלוחי מצוה אינן נזוקים בחזרתם שאני והאמר רבי אלעזר שלוחי מצוה אינן נזוקים לא בהליכתן ולא בחזרתן סולם רעוע הוה ומקום דקבוע היזקא שאני דכתיב<span class='tlm-sfr' data-chp='08a16' data-rgl=''> שמואל א טז </span> ויאמר שמואל איך אלך ושמע שאול והרגני אמר רב יוסף אלמלא דרשיה אחר להאי קרא כרבי יעקב בר ברתיה לא חטא מאי חזא איכא דאמרי כי האי מעשה חזא ואיכא דאמרי לישנא דרבי חוצפית המתורגמן חזא דהוה מוטלת באשפה אמר פה שהפיק מרגליות ילחוך עפר והוא לא ידע למען ייטב לך בעולם שכולו טוב ולמען יאריכון ימיך בעולם שכולו ארוך:
<BR


